Suomi vastaanottaa 850 pakolaista vuoden 2020 pakolaiskiintiössä
![](/documents/1410869/3724328/äiti-vauva.jpg/cbfe5d97-d6f1-b8b5-42c8-9e910c5b4860?t=1565011235000&width=1200)
Hallituksen budjettiriihessä 17. syyskuuta sovittiin, että vuosittainen kiintiöpakolaisten määrä nostetaan nykyisestä 750 henkilöstä hallitusohjelman mukaisesti 850 henkilöön. Suomen viranomaiset valitsevat Suomeen otettavat pakolaiset YK:n pakolaisjärjestö UNHCR:n esityksestä.
Vuoden 2020 pakolaiskiintiössä Suomi vastaanottaa yhteensä 400 syyrialaista pakolaista Libanonista ja Turkista sekä 200 kongolaista pakolaista Sambiasta. Lisäksi Suomi vastaanottaa Nigeristä yhteensä 130 pakolaista, mukaan lukien UNHCR:n Libyasta Nigeriin evakuoimia, erityisen haavoittuvassa asemassa olevia pakolaisia. Libyasta evakuoituja pakolaisia voidaan kuitenkin vastaanottaa myös muista maista, joihin mahdollisesti perustetaan evakuointimekanismi.
Suomi varautuu myös 120 hätätapauksen vastaanottoon. Hätätapauksilla tarkoitetaan pakolaisia, jotka tarvitsevat kiireellistä sijoittamista suojelun tarpeen tai esimerkiksi lääketieteellisten syiden vuoksi. Hätätapauksia vastaanotetaan ilman kansalaisuus- ja aluerajausta.
Kiintiön kohdentamisesta päätti oikeusvaltion kehittämisen ja sisäisen turvallisuuden ministerityöryhmä. Taustalla oli sisäministeriön, ulkoministeriön sekä työ- ja elinkeinoministeriön yhteistyössä valmistelema esitys. Sisäministeriö vahvistaa päätöksen sitten, kun eduskunta on vahvistanut talousarvion.
Kiintiöpakolaisten vastaanotto on tehokkain tapa auttaa
Kiintiöpakolaisten vastaanotto on tehokkain tapa auttaa heikoimmassa asemassa olevia pakolaisia, sillä tulijoiden suojelun tarve arvioidaan jo ennen heidän tuloaan Suomeen. Suomi on vastaanottanut kiintiöpakolaisia jo 1970-luvulta asti. Kotouttamisen eteen on tehty paljon työtä, jotta tulijat pääsisivät mahdollisimman hyvin osallisiksi suomalaiseen yhteiskuntaan.
Suomi on yhdessä Euroopan komission kanssa kannustanut myös muita EU-jäsenvaltioita osallistumaan kiintiöpakolaisten vastaanottoon eli uudelleensijoittamiseen. Maailmanlaajuiset uudelleensijoittamisen tarpeet ovat viime vuosina kasvaneet. YK:n pakolaisjärjestö UNHCR arvioi, että vuonna 2020 kaikkiaan 1,44 miljoonaa pakolaista on uudelleensijoittamisen tarpeessa.
EU tarjoaa jäsenvaltioille taloudellista tukea kiintiöpakolaisten vastaanottoon
Euroopan komissio tukee uudelleensijoittamista EU:n turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta (AMIF). Rahastosta maksetaan uudelleensijoittamisohjelmaan osallistuville EU-maille tukea, joka perustuu jäsenvaltioiden vastaanottamien kiintiöpakolaisten lukumäärään.
Jäsenvaltio saa uudelleensijoitetusta kiintiöpakolaisesta lähtömaasta tai uudelleensijoittamisen kiireellisyydestä riippuen kertakorvauksena 6 000 tai 10 000 euroa. Uudelleensijoittamisen määrärahalla tuetaan kansallisesti kiintiöpakolaisten kuntiin sijoittamista ja kotoutumista sekä uudelleensijoittamisen viranomaisprosessien kehittämistä.
Vuoden 2020 pakolaiskiintiössä vastaanotettavista pakolaisista Suomen saama kertakorvaus on 10 000 euroa henkilöä kohden.
Lisätietoja:
erityisasiantuntija Mirka Eirola, p. 0295 488 383, [email protected]