Uusi fosforiasetus voimaan – lannoituksen säätelyn kattavuus paranee
![](/documents/1410837/145956715/Lannoite.jpg/fa9c710e-88b3-6b87-7511-1b8f34583bce?t=1673524815963&width=1200)
Valtioneuvosto hyväksyi torstaina 12. tammikuuta asetuksen fosforin käytön sääntelystä maa- ja puutarhataloudessa sekä viher- ja ympäristörakentamisessa. Nykyisen ympäristökorvauksen kaltainen sääntely kattaa 17.1.2023 alkaen kaikki pellot. Samalla viher- ja ympäristörakentamisen fosforin käyttö tulee sääntelyn piiriin. Tavoitteena on, että fosforikuormitus vesistöihin vähenee ja peltojen korkeimmat fosforipitoisuudet alenevat, mutta kuitenkin niin, että samalla turvataan viljelykasvien fosforintarve.
Valtioneuvoston asetuksen säädökset fosforinkäytön rajoista laajentavat ympäristökorvauksen rajoitukset koskemaan kaikkia viljelijöitä, kun aiemmin rajoitukset ovat koskeneet vain ympäristökorvaukseen sitoutuneita viljelijöitä. Nykyiset ympäristökorvauksen lannoitusrajoitukset ovat olleet voimassa jo yli 20 vuotta ja ne ovat kattaneet noin 90 prosenttia peltopinta-alasta. Tavoitteena on entistä kattavampi ja viljelijöiden kannalta tasapuolisempi lainsäädäntö.
Asetuksella turvataan hyväksi koetut ympäristökorvauksen käytänteet muutamin muutoksin. Asetuksessa säilyvät viiden vuoden fosforintasausjakso ja satotasokorjaus. Puutarhakasvien enimmäislannoitusmääriä alennetaan kautta linjan nykyiseen verrattuna. Muiden kasvien fosforilannoitustasot pysyvät lähes entisellään. Nykyisestä karjanlantapoikkeuksesta luovutaan kahden vuoden siirtymäajan jälkeen eli 17.1.2025.
Asetuksen vaikutukset ovat todennäköisesti vähäisiä useimpien maatilojen fosforilannoitukseen. Mahdolliset vaikutukset kohdistuvat erityisesti niihin kotieläintiloihin, jotka ovat jättäytyneet nykyisen ympäristökorvauksen ulkopuolelle. Fosforintasaus mahdollistaa jatkossakin karjanlannan hyödyntämisen lannoituksessa. Osalle kotieläintiloista lantapoikkeuksesta luopuminen voi tarkoittaa, että ylimääräiselle lannalle on löydettävä muita käyttökohteita.
Karjanlantapoikkeuksesta luopuminen yhdessä lannan ja biokaasulaitosten mädätteiden fosforinerotuksen edistämisen kanssa lisäävät ravinteiden kierrätystä ja vähentävät mineraalilannoitteiden käytön tarvetta muilla maatiloilla.
Fosforiasetus on sovitettu yhteen EU:n maatalouspolitiikan kanssa niin, etteivät muutokset heikennä ympäristötukijärjestelmää. Maataloudessa fosforilannoitusta tullaan valvomaan osana maataloustukivalvontaa.
Valtioneuvosto edellytti päätöksessään asetuksen talous- ja ympäristövaikutusten arviointia vuoden 2026 loppuun mennessä.
https://valtioneuvosto.fi/paatokset/paatos?decisionId=0900908f807fdeeb
Lisätietoja:
Neuvotteleva virkamies Titta Berlin p. 0295 162 026, sähköposti titta.berlin @ gov.fi
Maatalousekonomisti Antti Unnaslahti p. 0295 162 426, sähköposti antti.unnaslahti @ gov.fi