Valtioneuvoston selvitys- ja tutkimustoiminta
Katsaus: Ruotsilla aktiivinen ja kattava ote korkeakoulutuksen tasa-arvo- ja yhdenvertaisuuskysymyksiin – Toimenpiteiden vaikuttavuutta ei kuitenkaan tunneta riittävästi
![](/documents/194055633/200039350/Rokotuskuva+16-9.jpg/b8757564-65e5-d813-9d25-6018520a17c3?t=1598508075895&width=1200)
Korkeakoulutuksen tasa-arvon ja yhdenvertaisuuden edistämistä Suomessa tukee tieto verrokkimaiden toimista ja toimien vaikuttavuudesta. Turun ja Tampereen yliopistojen yhteisen GATE-hankkeen (Gaining Access to Tertiary Education) katsauksessa tarkastellaan tasa-arvon ja yhdenvertaisuuden edistämistä Ruotsissa lainsäädännön, taloudellisen ohjauksen ja informaatio-ohjauksen keinoin.
Ruotsissa toimet kohdistuvat sukupuolten tasa-arvoon, toimintarajoitteisiin henkilöihin, viiden eri vähemmistökielen edustajiin, potentiaalisten opiskelijoiden sosiaaliseen taustaan ja maahanmuuttajataustaisiin henkilöihin. Näiden lisäksi Ruotsissa on korkeakoulutusta koskevia aluepoliittisia tavoitteita ja toimia, jotka koskevat erityisesti maakuntakorkeakouluja. Tavoitteita ja toimia on kehitetty lähinnä ryhmäkohtaisesti, mutta usein yksilöä koskevatkin useammat kuin yhden ryhmän tavoitteet ja toimet.
Vaikka keinoja tasa-arvon ja yhdenvertaisuuden edistämiseksi on runsaasti ja pitkältä ajalta, ne vaikuttavat hitaasti tai niiden vaikuttavuutta ei ole voitu kaikilta osin osoittaa. Tasa-arvo- ja yhdenvertaisuustavoitteiden moninaisuus hankaloittaa vaikuttavuuden arviointia. Esimerkiksi korkeakoulutuksen periytyvyys, jossa korkeakoulutettujen lapset korkeakouluttautuvat, näyttäytyy tilastollisesti jopa pysyvänä ilmiönä. Naiset hankkivat korkeakoulututkinnon selvästi miehiä innokkaammin. Sukupuolittuneisiin alavalintoihin ei ole helppoa vaikuttaa.
Maahanmuuttajataustaisten henkilöiden korkeakoulutukseen hakeutumisessa on Ruotsissa havaittu myönteistä kehitystä. Alueelliset erot korkeakoulutukseen hakeutumisessa ovat huomattavia. Perinteisillä korkeakoulupaikkakunnilla korkeakoulut houkuttelevat nuoria selvästi enemmän kuin muualla. Toimintarajoitteisten henkilöiden osalta kattavia tilastoja ei ole saatavissa. Korkeakoulutukseen siirtymisen nivelvaihetta on vastikään helpotettu laajentamalla erilaisia väyliä valintakelpoisuuden saavuttamiseksi.
Korkeakoulutason toimet ovat avainasemassa tasa-arvon ja yhdenvertaisuuden edistämisessä. Korkeakoulut on velvoitettu raportoimaan Ruotsin opetusministeriölle tavoitteiden toteutumisesta.
Osana GATE-hankkeen loppuraporttia tarkastellaan tasa-arvon ja yhdenvertaisuuden edistämistä Ruotsin lisäksi Irlannissa ja Britanniassa.
Opetus- ja kulttuuriministeriö on käynnistänyt korkeakoulutuksen saavutettavuussuunnitelman valmistelun. Hallitusohjelman mukaisessa saavutettavuussuunnitelmassa tarkastellaan korkeakoulutuksen saavutettavuutta sosioekonomisen aseman, alueiden, sukupuolen, maahanmuuttajataustan, etnisten ryhmien, kieliryhmien ja toimintarajoitteisten kannalta. Turun ja Tampereen yliopistojen yhteinen GATE-hanke tuottaa osaltaan tietopohjaa valmistelun tueksi.
Lisätiedot:
Yliopistotutkija Hanna Nori, Turun yliopisto, p. 050 339 5612, [email protected]
Yliopistonlehtori Vuokko Kohtamäki, Tampereen yliopisto, p. 040 190 4055, [email protected]
Projektitutkija Henna Juusola, Tampereen yliopisto, p. 050 5761 466, [email protected]
Ohjausryhmän puheenjohtaja opetusneuvos Ilmari Hyvönen, opetus- ja kulttuuriministeriö, p. 0295 3 30117, [email protected]
Valtioneuvoston yhteisellä selvitys- ja tutkimustoiminnalla (VN TEAS) tuotetaan tietoa päätöksenteon, tiedolla johtamisen ja toiminnan tueksi. Sen toimintaa ohjaa valtioneuvoston vuosittain vahvistama selvitys- ja tutkimussuunnitelma. Selvitys- ja tutkimustoiminnan julkaisusarjassa julkaistujen raporttien sisällöstä vastaavat tiedon tuottajat, eikä sisältö välttämättä edusta valtioneuvoston näkemystä.
Hankekuvaus tietokayttoon.fi-sivustolla
Lisätietoja saavutettavuussuunnitelman valmistelusta opetus- ja kulttuuriministeriön sivuilla