Gränsbevakningsmännens befogenheter utvidgas för att bemöta hybridhot
![](/documents/1410869/3724324/Rajan+helikopteri+leijunnassa.jpg/e637673a-3376-481c-a078-c6765000c4e5?t=1496830935000&width=1200)
I Gränsbevakningsväsendets befogenheter planeras utvidgningar för att Gränsbevakningsväsendet snabbt och effektivt ska kunna ingripa också i s.k. hybridhot såväl självt som i samarbete med andra myndigheter. Avsikten med ändringarna är att förbättra Gränsbevakningsväsendets och därigenom också andra myndigheters kristålighet och förmåga att hantera omfattande störningar.
Inrikesministeriet har sänt på remiss ett utkast till regeringens proposition med förslag till lag om ändring av gränsbevakningslagen och vissa lagar som har samband med den.
Med hybridhot avses olika avsiktliga åtgärder för att åstadkomma press, skada, osäkerhet och instabilitet. Olika metoder kan vara t.ex. informationspåverkan, åtgärder mot nätet, terroristisk och brottslig verksamhet, sabotage som riktar sig mot den livsviktiga infrastrukturen och militära åtgärder.
Syftet med lagändringarna är att komplettera i synnerhet gränsbevakningsmännens befogenheter att upprätthålla allmän ordning och säkerhet vid gränsövergångsställena och dessas omedelbara närhet, i Gränsbevakningsväsendets lokaler och på områden som är i Gränsbevakningsväsendets besittning när polisen är förhindrad att göra det. Gränsbevakningsväsendet ska ha samma befogenheter som polisen i motsvarande situationer.
Bestämmelserna om handräckning i gränsbevakningslagen ska uppdateras. I fortsättningen kan Gränsbevakningsväsendet vid terrorismbekämpning till polisen lämna sådan handräckning som kräver användning av militära maktmedel förutom på havsområden också på land. Handräckning av försvarsmakten till Gränsbevakningsväsendet kan också omfatta användning av maktmedel under en behörig gränsbevakningsmans uppsikt.
Det föreslås att det i gränsbevakningslagen tas in bestämmelser om befogenheter för de värnpliktiga som fungerar som stöd för Gränsbevakningsväsendet. Enligt förslaget kan de värnpliktiga på begäran av gränsbevakningsmän av särskilda skäl t.ex. uppta signalement, reglera trafiken och utföra säkerhetsvisitationer. De värnpliktiga ska inte användas i farliga uppgifter.
En gränsbevakningsman föreslås ha rätt att ingripa i användning av en obemannad luftfarkost eller en drönare genom att vid behov använda maktmedel och tekniska åtgärder. Det ska dessutom vara möjligt att en gränsbevakningsman lokaliserar fjärrstyrningsanordningen för att hitta användaren. Befogenheterna är nödvändiga t.ex. för att garantera sjöräddningshelikoptrarnas verksamhet.
Det föreslås att det i gränsbevakningslagen tas in bestämmelser om tillfälliga avbrott i eller begränsningar av sjötrafiken. Dessutom ska Gränsbevakningsväsendets rätt att tillfälligt använda fastigheter, att återkalla gränszonstillstånd och att meddela begränsningar av eller förbud mot rätten att röra sig utvidgas.
Transportörers skyldigheter i trafik över de yttre gränserna ska utvidgas så att de också gäller trafik över de inre gränserna, om gränskontrollen temporärt har återinförts vid de inre gränserna. Detta innebär i praktiken kontroll av resedokument, lämnande av passagerarförteckningar samt återtransportskyldighet i de fall då inresan har nekats.
Avsikten är att en regeringsproposition om detta ska lämnas till riksdagen hösten 2017. Ändringarna avses träda i kraft 2018.
Läs mer om beredskap inför hybridhot
Ytterligare information
Ari-Pekka Koivisto, regeringsråd, tfn 0295 421 601, [email protected]