Europeiska rådet enades om EU:s återhämtningspaket
![](/documents/10184/27021259/PMI+Euco.jpg/eece622a-74d1-7b28-26ea-d204c02cf473?t=1595241254334&width=1200)
Vid Europeiska rådets extra möte i Bryssel nåddes tisdagen den 21 juli en överenskommelse om EU:s återhämtningspaket. Lösningen ger ekonomin i medlemsstaterna möjlighet att snabbt komma igång igen och påskyndar Europas återhämtning efter coronaviruset. I återhämtningspaketet ingår såväl den fleråriga budgetramen för 2021–2027 som ett återhämtningsinstrument. Statsminister Sanna Marin företrädde Finland vid mötet.
Den totala nivån på den sjuåriga budgetramen fastställdes till 1 074 miljarder euro. Återhämtningsinstrumentet är av engångsnatur och uppgår till 750 miljarder euro. Av dessa är 360 miljarder euro lån och 390 miljarder euro bidrag. Återhämtningsinstrumentet sträcker sig till 2023.
Överenskommelsen nåddes efter långa förhandlingar, som inleddes fredagen den 17 juli. Paketet är en kompromiss som gynnar alla Europeiska unionens medlemsstater.
Många av de centrala mål som förhandlingarna ledde till är i linje med det resultat som Finland eftersträvade. Bland annat sänktes instrumentets bidragsandel med 110 miljarder euro från kommissionens ursprungliga förslag. Instrumentets giltighetstid förkortades också. Fördelningskriterierna för finansieringen beaktar de ekonomiska konsekvenserna av coronakrisen i högre grad än kommissionens förslag.
-Den överenskommelse som nu nåtts är en helhet som ska få Europa på fötter efter coronakrisen. Det ligger i Finlands intresse att hela EU återhämtar sig efter krisen så snabbt som möjligt, sade statsminister Sanna Marin.
Också i fråga om den fleråriga budgetramen nådde Finland huvudsakligen sina förhandlingsmål. Budgetramens totala nivå hölls på en moderat nivå. Nivån på utvecklingsfinansieringen för landsbygden, som är viktig med tanke på Finlands återflöde, är nu högre än under den föregående ramperioden. För första gången utgör andra fonder än sammanhållnings- och jordbruksfonderna merparten av budgeten.
I paketet ingår villkor kopplade till rättsstatsprincipen och klimatmålen, vilket statsminister Marin ser som särskilt välkommet. Till användningen av EU-medel kopplas en rättsstatsmekanism som omfattar såväl budgetramen som återhämtningsinstrumentet. Mekanismen ska vara ett verktyg som skyddar användningen av EU-medel i situationer där det förekommer brister i efterlevnaden av rättsstatsprincipen. Av budgetramen och återhämtningsinstrumentet ska minst 30 procent stödja klimatmålen. Därtill ska all finansiering stödja målen i Parisavtalet.
Ytterligare information: Jari Luoto, statsministerns understatssekreterare för Europafrågor, tfn 050 468 5949, Matti Niemi, specialmedarbetare (EU-ärenden), tfn 045 679 1717, och Kare Halonen, statssekreterare för EU-ärenden, tfn 0295 160 319