Näringsministern: Under budgetförhandlingarna fattades beslut om hanteringen av de höga elpriserna, om ren energi, om östra Finlands livskraft samt om finansieringen av forskning, utveckling och innovation
![](/documents/1410877/131690030/Budjetti2023_tiedotekuva_FI.png/b59e8483-ca1b-1f6d-cfb3-21e2f917620c?t=1661763945150&width=1200)
Genom åtgärder inom arbets- och näringsministeriets förvaltningsområde stöds ekonomisk tillväxt, som är socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar. De viktigaste målsättningarna är att trygga en förutsebar investeringsmiljö, att utnyttja arbetskraften på ett optimalt sätt, att främja produktiviteten, stödja investeringar i ren teknik och stärka självförsörjningen i fråga om energi.
Anslaget för arbets- och näringsministeriets förvaltningsområde 2023 är totalt 3,7 miljarder euro, vilket är något större än i år. Till arbets- och näringsministeriets förvaltningsområde riktas i anslutning till genomförandet av EU:s facilitet för återhämtning och resiliens en fullmakt på 51 miljoner euro.
Snabba beslut för att bromsa elprisets stigning
Rysslands anfallskrig mot Ukraina har påverkat tillgången till energi och energipriserna i Europa. En återgång till samma prisnivå som förr är inte sannolikt på kort sikt. Därför har regeringen under sina budgetförhandlingar enats om ett omfattande paket för att hantera konsekvenserna av de stigande energipriserna.
Regeringen beslutade att tillfälligt sänka mervärdesskatten för el till 10 procent under perioden december 2022 till april 2023. På detta sätt försöker man dämpa konsekvenserna av de stigande energikostnaderna i finländarnas vardag. Regeringen bereder också ett undantag på EU-nivå för att sänka mervärdesskatten på el med 10 procent.
Utöver moms-sänkningen inför regeringen ett tillfälligt elavdrag kopplat till hushållsavdraget för att stödja i synnerhet dem vars elkostnader stiger orimligt mycket under den kommande vintern. Avsikten är att den skatteskyldige ska kunna ansöka om ett skattekort där avdraget beaktas vid beräkningen av förskottsinnehållningen. Regeringen genomför också ett elstöd som riktas till dem som inte kan utnyttja elavdraget.
Uppvärmningsnormen i det allmänna bostadsbidraget och underhållsnormen för egnahemshus höjs med 57 procent. Regeringen lämnar ett initiativ till EU-kommissionen om en sänkning av elbörsens maximipris.
”Nu behövs snabba metoder, och att sänka momsen på elenergi till 10 procent är en sådan”, säger näringsminister Mika Lintilä.
Elavdraget för hushåll riktas till dem vars elräkning blir orimligt hög, till exempel på grund av uppvärmningen av ett egnahemshus.
För hushållen med de lägsta inkomsterna underlättar det tidsbundna elstödet situationen.
”Det är ett på flera vis rättvist paket för att värna om hemmen och människornas vardag”, summerar näringsminister Lintilä de olika åtgärderna.
Omställningen till grön energi får stöd
Omställningen från fossila bränslen till förnybar energi är nu viktigare än någonsin. På lång sikt kräver omställningen stora investeringar i energi- och industrianläggningar och överföringsförbindelser.
Att minska koldioxidutsläppen från energiproduktionen, energiförbrukningen och industrin spelar en central roll i uppnåendet av koldioxidneutralitet 2035.
Omställningen till grön energi stöds med en fullmakt på 315 miljoner euro för energistöd. I fullmakten ingår finansiering på 62 miljoner euro enligt Finlands program för hållbar tillväxt, vilket fördelas på investeringar i energiinfrastrukturer, ny energiteknik, koldioxidsnålt väte samt elektrifiering och koldioxidsnålhet inom industrin. Dessutom höjs fullmakten med 225 miljoner euro till följd av satsningarna på att stärka självförsörjningsgraden i fråga om energi samt försörjningsberedskapen.
För elektrifieringsstöd till den energiintensiva industrin anvisas 150 miljoner euro.
Elektrifieringsstödet ska ersätta de indirekta kostnader som utsläppshandeln medför för elpriset inom de sektorer som anses vara särskilt utsatta för en betydande risk för koldioxidläckage. Syftet med elektrifieringsstödet är att förebygga risken för koldioxidläckage, trygga industrins kostnadskonkurrenskraft och styra verksamhetsutövarna till att utveckla sin industriella produktion så att den blir mer klimatneutral. Verksamhetsutövarna ska använda minst 50 procent av det stöd som beviljats till utvecklingsåtgärder genom vilka deras verksamhet blir mer klimatneutral.
Östra Finlands livskraft stärks
I juni tillsatte arbets- och näringsministeriet en statssekreterararbetsgrupp med uppgift att utreda hur Rysslands invasion av Ukraina har påverkat ekonomin i östra Finland och vilka åtgärder som behövs för att stärka regionens livskraft. De regionala ekonomiska problem som uppstår till följd av Rysslands krig i Ukraina bedöms i många avseenden ligga framför oss, och det råder stor osäkerhet om dem. I det inledande skedet ser de direkta konsekvenserna ut att beröra särskilt östra Finland.
”Rysslands anfallskrig påverkar östra Finland speciellt hårt. Därför beslutade vi under budgetförhandlingarna om ett omfattande paket för att öka östra Finlands livskraft både på kort och på lång sikt”, säger näringsminister Lintilä.
Det görs satsningar på till exempel banprojekt, utbildning, turism och stöd till företagens utbildningsverksamhet. Tillgången till kompetent arbetskraft utvecklas och regionens tillgänglighet förbättras. Till budgeten för 2023 föreslås ett anslag på cirka 56 miljoner euro för att stödja livskraften och konkurrenskraften i östra Finland och därigenom i hela landet.
Forskning, utveckling och innovation
Genom offentlig finansiering för forskning utveckling och innovation uppmuntras företag, forskningsinstitutioner och producenter av offentlig service att djärvt reformera näringslivet och samhället och till verksamhet som främjar den ekonomiska tillväxten. Finland har som mål att öka utgifterna för forskning och utveckling till 4 procent i förhållande till BNP före 2030 i enlighet med regeringsprogrammet och färdplanen för forskning, utveckling och innovation.
För Business Finland reserveras en fullmakt på 470 miljoner euro, som innehåller en ökning på 10 miljoner euro för att förlänga det audiovisuella produktionsstödet år 2023. Med hjälp av incitamentet strävar man efter att locka utländska produktionsbolag att bedriva produktion i Finland och att främja särskilt internationellt finansierade projekt.
För att stödja regional forsknings-, utvecklings- och innovationsverksamhet beviljas en fullmakt på 10 miljoner euro under momentet Stödjande av företagens utvecklingsprojekt. Finansieringen riktas till högskolors och forskningsinstituts samarbete med företag. Dessutom riktas finansiering till innovationsverksamhet hos små företag, små och medelstora företag som är verksamma i värdenätverk och forskningsorienterade nystartade företag samt till ett snabbare utnyttjande av befintlig teknik och nya lösningar.
Ytterligare information:
Ann-Mari Kemell, näringsministerns statssekreterare, tfn 029 504 7332
Matias Ollila, näringsministerns specialmedarbetare, tfn 029 504 7412
Jukka Nummikoski, direktör, arbets- och näringsministeriet, tfn 029 504 7333