Statsrådets utrednings- och forskningsverksamhet
Undersökning: Färre återfall i trafikbrott efter höjda ordningsböter
![](/documents/10184/405711/liikenne-copyright-rodeo-iso.jpg/93c4cc72-cbc6-4731-9d9d-83f517ee6fc5?t=1420639240000&width=1200)
Enligt en undersökning vid Institutet för kriminologi och rättspolitik (Krimo) vid Helsingfors universitet minskade antalet återfall i trafikbrott med cirka åtta procent efter att ordningsböterna höjdes till det dubbla i september 2015.
I Krimos undersökning jämfördes de personer som efter höjningen förelades en ordningsbot för fortkörning med de personer som förelades en ordningsbot ett år tidigare. Sammanlagt 11,4 procent av de personer som efter höjningen förelades en ordningsbot för fortkörning förelades ytterligare en ordningsbot inom elva månader. Innan ordningsböterna höjdes var andelen personer som förelades ytterligare en ordningsbot 12,4 procent.
Utöver de höjda ordningsböterna har också den sänkta tröskeln för att ingripa i fortkörning haft en minskande effekt på fortkörningar. Tröskeln för ingripande sänktes från 8 km/h till 7 km/h den 1 oktober 2016. För överskridande av den högsta tillåtna hastigheten med 7 km/h föreläggs föraren i regel en ordningsbot. När hastighetsbegränsningen överskrids mindre än så ger polisen en anmärkning.
I undersökningen granskades inte bara fortkörningar, utan också vilken effekt höjningen av ordningsböterna har haft på betalningen av böterna. ”Höjningen har inte lett till någon betydande nedgång i andelen personer som betalar sina böter”, konstaterar universitetsforskare Mikko Aaltonen.
Den minskande effekt som böterna enligt undersökningen har på fortkörningar ligger som helhet bedömt i linje med internationella forskningsrön. I undersökningen granskades utvecklingen i fortkörningar utifrån såväl statistik från polisens automatiska trafikövervakning som data från automatiska trafikmätningsstationer.
Resultaten framgår av den andra delrapporten av ett forskningsprojekt som utredde konsekvenserna av höjda ordningsböter. Det ursprungliga syftet med delrapporten var att utreda konsekvenserna av den ytterligare höjning av ordningsböterna som enligt planerna skulle genomföras 2016. Denna höjning har dock inte genomförts. Resultaten av projektets första delrapport visade att antalet bilar som kör överhastighet minskade efter att ordningsböterna höjdes.
”Vid bedömning av resultatens tillförlitlighet måste man ta hänsyn till att det under uppföljningsperioden också skedde andra förändringar i trafikövervakningen. Den automatiska övervakningen ökade kraftigt under uppföljningsperioden och frågan uppmärksammades oftare i nyheterna. Därför är det svårt att bedöma till hur stor del förändringen beror på de höjda böterna”, påpekar Aaltonen.
Rapporten har utarbetats inom ramen för genomförandet av statsrådets utrednings- och forskningsplan för 2016. Den har utarbetats av Mikko Aaltonen och Miialiila Virtanen.
Ytterligare information: Mikko Aaltonen, politices doktor, Helsingfors universitet, Institutet för kriminologi och rättspolitik, 050 430 8510, mikko.aaltonen[at]helsinki.fi
Mer information om statsrådets utrednings- och forskningsverksamhet på tietokayttoon.fi.