Statskontorets förslag till statsbokslut för år 2020 är färdigt
![](/documents/10623/123263153/Työskennellään+yhdessä.png/203a3176-fdcb-966d-69de-39627d7f6ad6?t=1654789008215&width=1200)
Statskontorets förslag till statsbokslut för år 2020 har undertecknats och överlämnats till finansministeriet. Statens bokslut upprättas utifrån budgetekonomin i statsbudgeten.
Statskontorets förslag till statsbokslutet inkluderar statens intäkts- och kostnadskalkyl, balansräkningen, budgetens utfallskalkyl, statens finansieringsanalys samt bilagor som kompletterar kalkylerna.
Enligt statens intäkts- och kostnadskalkyl uppgick underskottet för 2020 till 12,7 miljarder euro. År 2019 var underskottet 1,6 miljarder euro. Jämfört med året innan var intäkterna 7,3 procent lägre och kostnaderna 13,7 procent högre. Minskningen av intäkterna berodde huvudsakligen på att finansierings- och skatteintäkterna minskade.
Största orsaken till de sänkta skatteintäkterna var coronasituationen. Samfundsskatten minskade mest i euro. Samfundsskatteintäkterna visar att samfunden ansökte ändringar i de förskottsskatter som redan skulle betalas. Företagen kunde också ansöka om lättade betalningsarrangemang, vilket i synnerhet syntes som en minskning av mervärdesskatteinflödet. Statens samfundsskatteintäkter minskades dessutom av den höjning av kommunernas utdelning av samfundsskatten som genomfördes i anslutning till coronastödpaketet.
Kostnaderna för överföringsekonomin utgjorde 80 procent av utgifterna, sammanlagt 49,2 miljarder euro, vilket var cirka 7,1 miljarder euro mer än året innan.
Överföringsekonomins kostnader för lokalförvaltningen och socialskyddsfonderna (vardera ca 15,0 miljarder euro) var de största posterna inom överföringsekonomin. I båda fallen var ökningen i euro också störst jämfört med året innan. Överföringsekonomins kostnader för lokalförvaltningen ökade med cirka 3,3 miljarder euro, varav största delen beror på att kommunernas statsandelar har ökat. I överföringsekonomins kostnader för socialskyddsfonderna (ökning sammanlagt ca 1,2 miljarder euro) förekom förändringar i flera poster, av vilka de största var poster som berodde på arbetslöshetsförmåner. Stöd som betalas till företag på grund av coronakrisen ökade överföringsekonomins kostnader ytterligare.
Statens balansomslutning var 63,2 miljarder euro, vilket var cirka 13 procent större än året innan. De största förändringarna i balansräkningen var ändringarna i statsskulden och kassamedlen. Coronakrisens verkningar syns i båda på grund av ökningen av statens utgifter och tryggandet av statens likviditet.
Nettoökningen av den gemensamma statsskulden för de statliga fonderna utanför budgetekonomin och budgeten var 18,5 miljarder euro och skuldens totala nominella värde 124,8 miljarder euro, marknadsvärdet 135,4 miljarder euro.
Enligt utfallskalkylen för statsbudgeten var överskottet för finansåret 2020 1,517 miljarder euro och det kumulativa underskottet i slutet av budgetåret 10,044 miljarder euro.
Budgetinkomsterna uppgick till 68,591 miljarder euro, inklusive 18,962 miljarder euro i nettoupplåning. Budgetutgifterna uppgick till 67,074 miljarder euro.
Budgetutfallet, intäkter och utgifter samt balansräkningen
Statskontorets förslag kan läsas på Statskontorets webbplats: Statskontorets förslag till statsbokslut för år 2020 (korrigerad 7.10.2021)
På Statskontorets webbplats finns det infografer om kalkylerna i statsbokslutet.
Närmare specificeringar av statens bokslut och bokföringsuppgifter kan fås via Statskontorets rapporteringstjänst på adressen www.tutkihallintoa.fi. På webbplatsen finns också länkar till andra planerings- och uppföljningsdokument.
Statsbokslutet fogas till regeringens årsredovisning som överlämnas till riksdagen i april.
Ytterligare information:
Jaana Kuusisto, statsrådets controller, finansministeriet, tfn 02955 30051, jaana.kuusisto(at)vm.fi
Sirpa Korkea-aho, konsultativ tjänsteman, finansministeriet, tfn 02955 30252, sirpa.korkea-aho(at)vm.fi
Anu Marttila, ekonomiförvaltningsexpert, Statskontoret, tfn 02955 02136, kkp(at)valtiokonttori.fi