Den nationella strategin för testning och spårning av covid-19 uppdaterades som en följd av det förändrade epidemiläget
![](/documents/1271139/63460606/KoronaVirus.jpg/b7707352-ad73-b520-fd91-14313c593366?t=1614791572716&width=1200)
Social- och hälsovårdsministeriet har uppdaterat den nationella strategin för testning och spårning av covid-19. Principerna för testningen är fortfarande att snabbt identifiera smittade personer, förebygga smittspridning bland befolkningen och skydda i synnerhet personer som löper ökad risk för en svår sjukdomsform.
För att säkerställa en jämlik behandling ska alla som har symtom på coronavirussmitta eller misstänker smitta oberoende av ålder fortsättningsvis ha tillgång till de diagnostiska undersökningar som behövs. Målet är fortfarande att det ska vara möjligt att låta testa sig och få testresultatet inom ett dygn, men samtidigt måste också den övriga diagnostikverksamheten säkerställas.
Enligt den uppdaterade strategin ska coronavirusprovet också tas av personer med coronasymtom som har fått två vaccindoser eller som haft konstaterad coronavirusinfektion tidigare och som har fått minst en vaccindos samt av barn under 12 år som har symtom som tyder på coronavirusinfektion.
Enligt strategin är det motiverat att ta ett coronavirusprov i synnerhet i följande fall:
- av alla patienter som kommer till sjukhusvård och sjukhusens jourmottagningar
- av personer som exponerats för ett coronavirusfall under de senaste två veckorna
- av personer som löper en risk för allvarlig covid-19, inklusive gravida personer
- av personer som fått den andra vaccindosen för mer än fem månader sedan och som ännu inte har fått en boosterdos
- av social- och hälsovårdspersonal samt invånare vid omsorgs- och vårdenheter för äldre.
Av barn under 12 år ska ett prov tas i synnerhet om det inom barnets familjekrets finns personer som inte har fullt vaccinationsskydd, barnet har exponerats inom de två föregående veckorna eller om barnets infektionssymtom enligt läkarens bedömning kräver testning.
Dessutom ska man i enlighet med uppdateringen av strategin utvidga användningen av hemstester och ge befolkningen anvisningar om användningen av hemtesterna. Testningen utvidgas till att omfatta även hemtester både på arbetsplatser och i skolor. Förändringen genomförs kontrollerat och bereds i samarbete med aktörerna på fältet. I anslutning till expertgruppen för den nationella testningen för covid-19 tillsätts en arbetsgrupp som har till uppgift att utarbeta planer för användningen av hemtester vid sidan av laboratorietestningen vid olika smitto- och exponeringssituationer.
Målet med spårningen av coronavirussmitta är att så tidigt som möjligt testa och identifiera personer som utsatts för smitta i syfte att förebygga fortsatt smittspridning. Kommunerna ser till att det finns ändamålsenliga resurser för smittspårning inom ramen för de tillgängliga resurserna.
För att bekämpa epidemin effektivt behöver man vid behov kunna fatta snabba karantänbeslut som baserar sig på en bedömning av riskerna i det rådande läget. Det är ändamålsenligt att karantänerna riktas så att exponeringssituationer förhindras i så hög grad som möjligt.
I strategin konstateras att man i Finland bör följa förfaranden för karantän och spårning som överensstämmer med internationell forskningsinformation och ECDC:s anvisningar i fråga om både barn och vuxna.
Vid testning och spårning ska man beakta de regionala och lokala omständigheter som myndigheterna utgår från när de fattar beslut om hur testningen och spårningen ska genomföras på ett ändamålsenligt sätt.
Strategin, som till sin karaktär är en rekommendation, är en del av regeringens nya hybridstrategi och handlingsplanen för den. Strategin följer de centrala principerna och riktlinjerna i den uppdaterade hybridstrategin.
Uppdateringen av den nationella strategin för testning och spårning av covid-19 har beretts i nära samarbete med Finlands laboratorienätverk LAB7 och Institutet för hälsa och välfärd.
Ytterligare information:
Pasi Pohjola, strategidirektör, social- och hälsovårdsministeriet, [email protected]
Taneli Puumalainen, avdelningschef, social- och hälsovårdsministeriet, [email protected]
Mikko Pietilä, chefsöverläkare vid Egentliga Finlands sjukvårdsdistrikt, [email protected]